KINNITATUD
Diviisi ülema 20.11.2024 
käskkirjaga nr 1896

MEHHANISEERITUD JALAVÄEPATALJONI NOOREMALLOHVITSERI JALAVÄE ERIALAKURSUS (PILOOT)
	
Kursuse kood	Kursuse nimetus	Kursuse eest vastutav üksus	
24-EK0044	Mehhaniseeritud jalaväepataljoni nooremallohvitseri jalaväe erialakursus (pilootkursus). 	ESTDIV 2JVBr	
Nõuded kursuse alustamiseks	Kursusel alustamiseks peab olema läbitud nooremallohvitseri baaskursus.
	
Kursuse põhieesmärk	1.	Ülesanne: mehhaniseeritud jalaväejao ülem juhib jagu taktikalistes tegevustes mehhaniseeritud jalaväerühma koosseisus.
2.	Tingimused.
2.1	Abivahendid:
2.1.1	mehhaniseeritud jalaväejao koosseisu- ja varustusetabeli (KVT) järgne varustus;
2.1.2	jagu/Rühm püsitoimingud;
2.1.3	RÜ-lt saadud käsk, ülesanne.
2.2	Piirangud: RA ohutustehnika.
2.3	Keskkond:
2.3.1	kinnine/poolkinnine maastik;
2.3.2	kõik valgustingimused, põhirõhuga valge aja tegevustel.
3.	Standardid:
3.1	jaoülem kasutab mehhaniseeritud jalaväejao KVT-järgset varustust ja relvastust taktikalise ülesande täitmiseks.
3.2	Jaoülem või meeskonnaülem juhib enne ülesandele asumist lahinguks ettevalmistumist ning teostab lahingueelse kontrolli;
3.3	jaoülem käsib jao taktikalise ülesande täitmise  jao koosseisule arusaadavalt, 5-punkti formaadi alusel, 15 minutilise ettevalmistusajaga ja mitte kauem kui 15 minutit;
3.4	jaoülem teostab vastavalt püsitoimingule luurepatrulli poolkinnisel maastikul, 2 km/h ja kuni 5 km kaugusele;
3.5	jaoülem teostab vastavalt püsitoimingule toetuspatrulli poolkinnisel maastikul kuni 5 km/h kuni 5 km kaugusele;
3.6	jaoülem juhib vastavalt püsitoimingule kiirrünnakut, kasutades frontaal-, tiib- või gruppidega liikumisviisi, et hävitada soomuk ja/või kuni pooljaosuurune üksus;
3.7	jaoülem püstitab varitsuse vastavalt püsitoimingule poolkinnisel maastikul, et neutraliseerida (kaotused kuni 40%) rühma suurune mehhaniseeritud üksus, kaasates tõkkeid ning kaudtuld;
3.8	jaoülem juhib kaitsetegevust kindlustatud positsioonidel rühma kooseisus, et seisata vastase kuni rühma suurune mehhaniseeritud üksus;
3.9	jaoülem juhib jagu julgestusülesande läbiviimisel, kus poolkinnisel maastikul tuleb ettevalmistusajaga 1h seisata kuni rühma suurune mehhaniseeritud üksus;
3.10	jaoülem juhib hoonestatud alal jagu, mis järgib liikumisel ja positsiooni valikul hoonestatud alal tegutsemise põhimõtteid;
3.11	jaoülem juhib jagu, mis vallutab hoonestatud alal eraldiseisva üksiku ühekorruselise hoone ning hävitab selle käigus kuni lahingpaari suuruse vastase;
3.12 jaoülem väärtustab allohvitseri olemust, lahingulist agressiivsust ja enese arendamise vajadust;
3.13 jaoülem juhib piiratud nähtavusega tingimustes jao taktikalist lähenemist vastase positsioonidele;
3.14 jagu neutraliseerib jaoülema juhtimisel piiratud nähtavusega tingimustes kindlustatud positsioonidelt kuni vastase rühma suuruse mehhaniseeritud üksuse rünnaku;
3.15 jaoülem rakendab enda individuaalseid oskusi jao efektiivsel juhtimisel ja mõjude saavutamisel taktikalistes tegevustes.

Kursuse ajaline kulg:
1.	Kursuse pikkus 222 tundi:
a.	kursuse kestvus on 6 nädalat;
b.	nädalas on 37 akadeemilist tundi;
c.	aja arvestuses ei ole määratud väliharjutuste ja välilaagrite aega.
2.	Väljaõppe eesmärkide saavutamiseks on arvestatud 183 tundi (millest iseseisev õppetöö töövälisel ajal on 8 akadeemilist tundi
3.	Reserv aega on arvestatud 8 tundi.
4.	Muudeks tegevusteks on arvestatud 9 tundi.
5.	Aeg varasemate teemade kordamiseks on arvestatud 10 tundi.
6.        Kehalise kasvatuse läbiviimiseks on määratud 20 tundi, millest 10 tundi on sihtpunkti orienteerumine.
7.       Väljaõppe eesmärkide täielikuks saavutamiseks tuleb korraldada kolm neljapäevast välilaagrit, mille peamine fookus on taktikalised tegevused piiratud nähtavusega tingimustes.	
Kursuse alaeesmärgid	Hindamiskriteeriumid 	Hindamine	
1.	Ülesanne: mehhaniseeritud jalaväejao ülem käsitseb mehhaniseeritud jalaväejao KVT järgset varustust (TASE 2).
Tingimused.
1.1	Abivahendid:
1.1.1	mehhaniseeritud jalaväejao koosseisutabeli järgne varustus ja relvastus;
1.1.2	relvade ja erivahendite kasutusjuhendid ning õppematerjalid.
1.2	Piirangud: ROT
1.3	Keskkond: 
1.3.1	Klass;
1.3.2	Väljaõppealad.
Standardid:
1.4	jaoülem kasutab mehhaniseeritud jalaväejao KVT järgseid erivahendeid üksuse juhtimisel taktikaliste tegevuste käigus;
1.5	jaoülem kasutab mehhaniseeritud jalaväejao  KVT järgset relvastust taktikaliste tegevuste käigus;
1.6	jaoülem jõustab ja rakendab jao transpordivahendiga liiklemisel ohutusreegleid vastavalt liiklusseadusele ja OE-le 9.3.	Õppur:
1.	käsitseb öövaatlusseadet piiratud nähtavusega tingimustes taktikaliste tegevuste käigus;
2.	teab GPS seadme kasutamise võimalusi ja piiranguid üksuse juhtimisel ning rakendab neid taktikaliste tegevuste käigus;
3.	oskab binoklit kasutades kaugusi määrata;
4.	käsitseb ja rihib R-20 lasersihikut ning rakendab seda taktikaliste tegevuste juhtimisel ning sihtmärgi tabamisel;
5.	käsitseb rauaalust granaadiheitjat ning mõistab kuidas seda rakendada taktikalistest tegevustes;
6.	Käsitseb raskekuulipildujat Browning M2 ning mõistab kuidas seda rakendada taktikalistes tegevustes;
7.	mõistab soomustehnikaga liiklemisel ohutustehnika tähtsust.	Hindamine on mitte eristav.

Öövaatlusseadme, binokli, GPS seadme ja R-20 laserisihiku käsitsemise oskusele antakse hinnang taktikaliste harjutuste käigus. Eraldi hindavat sooritust ei ole.

Rauaaluse granaadiheitja ja raskekuulipilduja Browning M2 õpetavate tundide järel sooritatakse mõlema relvasüsteemi ohutu käsitsemise test.
	
2.	Ülesanne: mehhaniseeritud jalaväejao ülem juhib üksust ründavates - ja kaasnevates taktikalistes tegevustes (TASE 2).
Tingimused.
2.1	Abivahendid: 
2.1.1	mehhaniseeritud jalaväejao koosseisutabeli järgne varustus ja relvastus;
2.1.2	taktikaliste tegevuste püsitoimingud ja lahingudrillid.
2.2	Piirangud: ROT
2.3	Keskkond: 
2.3.1	kinnine/poolkinnine maastik;
2.3.2	kõik valgustingimused;
2.3.3	Kindlustatud positsioonid.
Standardid:
2.4	jaoülem annab 15 minutilise ettevalmistusaja järel jaole taktikalise käsu, mis loob eelduse taktikalise tegevuse ellu viimiseks;
2.5	jaoülem käsib jao taktikalise ülesande täitmise  jao koosseisule, arusaadavalt,  5. punkti formaadi alusel, 15 minutilise ettevalmistusajaga ja mitte kauem kui 15 minutit;
2.6	jaoülem teostab vastavalt püsitoimingule luurepatrulli poolkinnisel maastikul, 2 km/h ja kuni 5 km kaugusele;
2.7	jaoülem teostab vastavalt püsitoimingule toetuspatrulli poolkinnisel maastikul kuni 5 km/h kuni 5 km kaugusele;
2.8	jaoülem juhib vastavalt püsitoimingule kiirrünnakut, kasutades frontaal, tiib või gruppidega liikumisviisi, et hävitada soomuk või kuni pooljaosuurune üksus;
2.9	jaoülem püstitab varitsuse vastavalt püsitoimingule poolkinnisel maastikul, et neutraliseerida rühma suurune mehhaniseeritud üksus, kaasates tõkkeid ning kaudtuld;
2.10	jaoülem juhib piiratud nähtavusega tingimustes jao lähenemist vastase positsioonidele.	Õppur:
1.	koostab taktikalise käsu, mis võtab aluseks rühmaülema käsu ning loob tingimused taktikalise tegevuse elluviimiseks;
2.	käsib jaoliikmetele ülesande vastavalt  taktikalistele tegevusele;
3.	mõistab, kuidas rakendada lahinguks ettevalmistumise põhimõtteid kõikides taktikalistes tegevustes;
4.	juhib jagu liikumisel kontakti;
5.	juhib jagu lahingudrillide käigus;
6.	mõistab kuidas planeerida jao patrulli;
7.	juhib jagu toetuspatrullis;
8.	juhib jagu luurepatrullis;
9.	juhib jao tegevust õhusihtmärkide hävitamisel;
10.	juhib jao meditsiinilist evakuatsiooni.
11.	järgib püsitoimingut varitsuse planeerimisel ja juhib üksust varitsuses.	Hindamine on mitteeristav

Praktiliste soorituste ajal teostatakse kujundavat hindamist. Instruktor annab tagasisidet jagu ja/või meeskonda juhtinud õppurile, eesmärgiga arendada õppurit tulevaseks teenistuseks jao-, meeskonnaülemana. 
Ründavate ja kaasnevate tegevuste põhimõtteid hinnatakse teoreetilise testiga hiljemalt kursuse viimasel nädalal vastavalt lisa 1 hindamiskriteeriumitele.
	
3.	Ülesanne: mehhaniseeritud jalaväejao ülem juhib üksust kaitsvates tegevustes (TASE 2).
Tingimused.
3.1	Abivahendid: 
3.1.1	taktikaliste tegevuste püsitoimingud ja lahingudrillid;
3.1.2	mehhaniseeritud jalaväejao koosseisutabeli järgne varustus ja relvastus.
3.2	Piirangud: ROT
3.2.1	kinnine/poolkinnine maastik;
3.2.2	hoonestatud ala;
3.2.3	kõik valgustingimused.
Standardid:
3.3	jaoülem loob tulesüsteemi, kus kogu mehhaniseeritud jalaväejao relvad ning kõrgem toetus maksimaalselt efektiivselt kasutatud;
3.4	jaoülem juhib kaitsetegevust kindlustatud positsioonidel rühma kooseisus, et seisata vastase kuni rühma suurune mehhaniseeritud üksus kuni 24h-ks;
3.5	jaoülem juhib kaitsetegevust eraldiseisval julgestusülesandel vastavalt püsitoimingule, poolkinnisel maastikul, et 1 h ettevalmistusajaga rünnata tulega kuni rühma suurune mehhaniseeritud üksus;
3.6	jaoülem järgib hoonestatud alal taktikaliselt korrektseid põhimõtteid liikumisel ja positsiooni valikul;
3.7	jaoülem hõivab hoonestatud alal eraldiseisva üksiku I korruselise hoone ning hävitab selle käigus kuni lahingpaari suuruse vastase;
3.8	jaoülem neutraliseerib piiratud nähtavusega tingimustes kindlustatus positsioonidel kuni vastase rühma suuruse    mehhaniseeritud rühma suuruse üksuse rünnaku.	Õppur:
1.	loob tulesüsteemi kaitsetegevuse ettevalmistamisel toetudes STS põhimõttele (7 sammu);
2.	juhib jao kaitsetegevust kindlustatud positsioonidel;
3.	järgib püsitoimingut jao väljavahetamisel.
4.	teab üksuse juhtimise põhimõtteid piiratud nähtavusega tingimustes;
5.	teab hoonestatud alade jaotust, koordineerimismeetmeid ning seal liikumise riske;
6.	järgib taktikaliselt korrektseid põhimõtteid liikumisel ja positsiooni valikul hoonestatud alal jao suuruse üksusega.

	Hindamine on mitte eristav

Praktiliste soorituste ajal teostatakse kujundavat hindamist. Instruktor annab tagasisidet jagu ja/või meeskonda juhtinud õppurile, eesmärgiga arendada õppurit tulevaseks teenistuseks jao-, meeskonnaülemana. 
Kaitsvate tegevuste ja hoonestatud alal lahingutegevuse planeerimise põhimõtteid hinnatakse teoreetilise testiga hiljemalt kursuse viimasel nädalal vastavalt lisa 1 hindamiskriteeriumitele.

4.	Ülesanne: jaoülem rakendab enda individuaalseid oskusi jao efektiivsel juhtimisel ja mõjude saavutamisel taktikalistes tegevustes (TASE 2).
Tingimused.
4.1	Abivahendid:
4.1.1	Kaitseväe 1:50 000 kaart.
4.1.2	Laskuri maastikuõpik.
4.1.3	Taktikaline vastane „punane“ käsiraamatud.
4.1.4	Internet.
4.1.5	Väljaõppematerjalid.
4.2	Piirangud: ROT
4.3	Keskkond:
4.3.1	kinnine/poolkinnine maastik;
4.3.2	kõik valgustingimused:
Standardid:
4.4	jaoülem väärtustab allohvitseri olemust, lahingulist agressiivsust ja enese arendamise vajadust;
4.5	jaoülem suudab viia ilma eksimiseta, kõikides valgustingimustes allüksuse vastavalt taktikalisele ülesandele õigesse kohta;
4.6	jaoülem suudab tuvastada 10 sekundi jooksul vastase ja NATO soomustehnika mudeli täpsusega;
4.7	jaoülem suudab eristada 10 sekundi jooksul vastase MLBr HVT/HPT-d muust soomustehnikast;
4.8	jaoülem mõistab kuidas vastane on võimeline elektroonilise võitluse vahendite ja psühholoogiliste mõjutamisega üksust mõjutada;
4.9	jaoülem teab kuidas leevendada grupisiseseid probleeme koostöös rühmajuhkonnaga;
4.10	jaoülem oskab algtasemel kasutada mehhaniseeritud jao tuletoetusrelvi.
4.11	jaoülem on osalenud kuni jao taseme lahinglaskmistel.	Õppur: 
1.	valdab oskusi efektiivseks liikumiseks algpunktist lõpp-punkti poolkinnisel ja kinnisel maastikul kasutades kaarti ning kompassi;
2.	tuvastab motolaskur üksuste peamist lahingutehnikat mudeli täpsusega;
3.	tuvastab ja suudab eristada MLBr näitel HVT/ HPT-d muust soomustehnikast;
4.	teab grupi sidususe 4 faasi;
5.	teab talvistes tingimustes sõdimise iseärasusi;
6.	tabab kuulipildujast efektiivselt sihtmärgi pihta 100-200m kauguselt kasutades erinevaid tulerežiime;
7.	tabab tankitõrje granaadiheitjast sihtmärgi pihta 100-200m kauguselt;
8.	tabab sihtmärki automaadist piiratud nähtavusega tingimustes, kasutades tehisvalgust kui ka öövaatlusseadet;
9.	järgib ohutut relvade käsitsemise ja üksuse juhtimise põhimõtteid lahinglaskmistel;
10.	mõistab kuidas vastane on võimeline elektroonilise võitluse vahenditega ja psühholoogilise mõjutamisega üksuse efektiivsust vähendada.

	Hindamine on mitte eristav.
Praktiliste soorituste ajal teostatakse kujundavat hindamist.
Sihtpunkti orienteerumise soorituste läbimine on individuaalne.
Kuulipilduja ja tankitõrje laskeharjutusel lähtutakse hinnangu andmisel kehtivast LVE-st või kursusekavas kirjeldatud kriteeriumitest.

Vastase tehnika, vastase HVT/HPT tuvastamist ja NATO tehnika tundmist hinnatakse testiga, kus iga pilti näeb 10 sekundit. Iga pildi vahel peab olema aega tulemuse kirjutamiseks. Täpsemad nõuded on kirjas lisas 1. 	
	
Kursuse jagunemine	
Mehhaniseeritud jalaväejao erivahendite ja meeskonnarelvade käsitsemine
Arvestus/Eksam 4
E-Õpe 0
Harjutus 20
Iseseisev õpe 0
Loeng 1
Praktika 0
Seminar 0
Tagasiside 0
Õppus 0
Demonstratsioon 1	Alateemad.
Jalaväejao erivahendite käsitsemine: 
1.	öövaatlusseadme käsitsemine (2x harjutus);
2.	GPS seadme käsitsemine (2x harjutus);
3.	R-20 lasersihiku rihtimine, käsitsemine (2x harjutus).
Jalaväejao meeskonnarelvade kasutamine:
1.	rauaaluse granaadiheitja käsitsemine (2x harjutus, 2x arvestus/eksam);
2.	raskekuulipilduja Browning käsitlemine (1x loeng, 7x harjutus, 2x arvestus/eksam).
Jalaväejao transpordivahendiga ohutu liiklemine:
1.	soomustehnika kasutamise ohutustehnika (1x demonstratsioon);
2.	soomustehnika pakkimine (3x harjutus);
3.	soomustransportööri juhendamine linnakus ja maastikul (2x harjutus).

Juhised läbiviimiseks.
Öövaatlusseadme käsitsemist on õppurid varem SBK ja NABK ajal õppinud ja praktiseerinud. Esimese tunni ajal instruktor veendub, et kõik oskavad öövaatlusseadet kinnitada ja reguleerida mõlemale silmale. Teise tunni ajal harjutatakse relva käsitsemise ja liikumise põhimõtteid pimedas ruumis või keldris.
GPS seadme käsitsemisel õpetab esmalt instruktor GPS seadme erinevaid funktsioone. Teise tunni ajal õppur proovib iseseivalt neid funktsioone kasutada juhtimise või orienteerumise abistamiseks.
R-20 lasersihiku kinnitamine ja rihtimine toimub vastavalt õppematerjalile. Kõik õppurid peavad sama proovida laserseadme rihtimist.
Rauaaluse granaadiheitja ja raskekuulipilduja Browning M2 käsitsemist õpetatakse vastavalt õppematerjalile.
R-20 lasersihiku, rauaaluse granaadiheitja, öövaatlus- ja GPS seadme tunnid peavad toimuma 1. või 2. kursuse nädalal ning nendega tegutsemist harjutatakse kursuse jooksul kõikide taktikaliste tegevuste ajal, kus selleks on võimalus.
Raskekuulipilduja ja soomustehnika kasutamine tunnid peaksid toimuma kursuse alguses, kui mõlemat süsteemi kasutatakse kursuse ajal. Kui kursuse ajal soomustehnika asemel kasutatakse tavalisi veoautosid siis viiakse määratud tunnid läbi MHK kursuse viimasel nädalal.	Seos alaeesmärgiga: Alaeesmärk nr 1
	
Hindamine	Mitteeristav hindamine.	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Vastavalt lisale 1.	
sh hindekriteeriumid	Vastavalt lisale 1.	
Jao juhtimine ründavates - ja  kaasnevates taktikalistes tegevustes
Arvestus/Eksam 0
E-Õpe 0
Harjutus 53
Iseseisev õpe 0
Loeng 3
Praktika 0
Seminar 0
Tagasiside 0
Õppus 0
Demonstratsioon 6
	Alateemad.
1.	Jao juhtimise alused.
1.1	Rühma käsu saamine, analüüs (2x harjutus).
1.2	Jaoülema käsu koostamine (2x harjutus).
1.3	Käsu andmine, Taktikaliste tegevuste elluviimise juhendamine (2x harjutus).
1.4	Lahinguks ettevalmistumine, lahingu eelne kontroll (harjutatakse taktikaliste tegevusteks ettevalmistumise käigus).
1.5	Täiendamise, hoolduse korraldamine ülesande ajal (2x harjutus).

2.	Jao juhtimine lahkrivistuses, rünnakul ja kaasnevates tegevustes.
2.1	Jao juhtimine lahkrivistuses, liikumine kontakti (harjutatakse taktikaliste tegevusteks käigus).
2.2	Jao juhtimine liikumisel vastastikusel toetusel (harjutatakse taktikaliste tegevusteks käigus).
2.3	Jao reageerimine kontaktile ja kiirrünnak (2x demonstratsioon, 14x harjutus). Lahingudrill 1 ja 2a.
2.4	Tulejuhtimiskäskluste andmine (harjutatakse taktikaliste tegevusteks käigus).
2.5	Jao tegevus jalastudes ja masinale liikudes (4x harjutus). Lahingudrill 12 ja 13.
2.6	Jao tegevus varitsusse sattudes (4x harjutus).
2.7	Jao patrulli planeerimine (2x loeng).
2.8	Jao toetuspatrulli läbiviimine (4x harjutus).
2.9	Jao luurepatrull läbiviimine (4x harjutus).
2.10	Jao taktikaline rännak jalgsi (harjutatakse väljaõppe aladelt tagasi liikudes).
2.11	Jao rünnak kindlustatud positsioonidele (1x loeng, 1x demonstratsioon, 6x harjutus).
2.12	Jao varitsuse rühmitamine (1x demonstratsioon, 3x harjutus).
2.13	Jao sattumine miiniväljale (2x harjutus).
2.14	Jao tegevus õhusihtmärkide hävitamiseks (1x demonstratsioon, 2x harjutus).
2.15	Jao juhtimine piiratud nähtavusega tingimustes (harjutatakse välilaagrite ajal).
2.16	Taktikalise meditsiinitoetuse korraldamine allüksuses  (2x harjutus).
2.17	Hoolduse korraldamine jaos (1x demonstratsioon).

Juhised läbiviimiseks.
Jao juhtimise alused on kordav teema NABK kursuselt, mille käigus harjutatakse planeerimise ja käskimise põhimõtteid enne taktikalisi tegevusi. Varasemalt mitte omandatud jao juhtimise praktilise soorituste ees peaksid toimuma demonstratsioon sooritused.	Seos alaeesmärgiga
Alaeesmärk nr 2	
Hindamine	Mitteeristav hindamine.	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Vastavalt lisale 1.	
sh hindekriteeriumid	Vastavalt lisale 1.	
Jao juhtimine kaitsvates tegevustes ja hoonestatud alal
Arvestus/Eksam 2
E-Õpe 0
Harjutus 36
Iseseisev õpe 0
Loeng 1
Praktika 0
Seminar 0
Tagasiside 0
Õppus 0
Demonstratsioon 10	Alateemad:
1.	Jao tulesüsteemi loomise 7-sammu (3x demonstratsioon koos harjutamisega)
1.1	Vastase lähenemissuundade ja manöövri määratlemine.
1.2	Sobivaima koha valik vastase hävitamiseks.
1.3	Relvastuse paigutamine.
1.4	Tõkestuse planeerimine.
1.5	Kaudtule integreerimine.
1.6	Rühmituse kontroll.
1.7	Tegevuste harjutamine.
2.	Jao juhtimine kaitsvates tegevustes
2.1	Jao juhtimine kiirkaitsel eraldiseisval julgestusülesandel (8x harjutus).
2.2	Jao kaitse juhtimine kindlustatud positsioonidel (8x harjutus).
2.3	Jao väljavahetamine (1x demonstratsioon, 3x harjutus).
2.4	Jao juhtimine piiratud nähtavusega tingimustes (harjutatakse välilaagrite ajal).
2.5	Teadmiste kontroll. Test nr 1 (1x arvestus/ eksam).
3.	Jao juhtimine hoonestatud alal
3.1	Hoonestatud ala jaotus (1x loeng).
3.2	Objektide süstematiseerimine (nummerdamine, jagamine, orientiirid, rühmitamine) (1x demonstratsioon).
3.3	Eraldatud üksikule hoonele lähenemine (1x demonstratsioon koos harjutamisega).
3.4	Tuletoetuspositsioonile lähenemine (1x demonstratsioon koos harjutamisega).
3.5	Nurkade avamine, seinte ääres liikumine, takistustest möödumine (1x demonstratsioon, 5x harjutamine).
3.6	Ustest ja akendest sisenemine, turvaruumi loomine (1x demonstratsioon, 1x harjutus).
3.7	Tubade puhastamine (3x harjutus).
3.8	Hoone julgestamine (1x demonstratsioon koos harjutamisega).
3.9	Koridoris liikumine (2x harjutus).
3.10	Treppidel liikumine (2x harjutus).
3.11	Eraldatud üksiku hoone hõivamine (4x harjutus).
3.12	Teadmiste kontroll. Test nr 1 (1x arvestus/ eksam).

Juhised läbiviimiseks.
Varasemalt mitte omandatud jao juhtimise praktilise soorituste ees peaksid toimuma demonstratsioon sooritused.	Seos alaeesmärgiga
Alaeesmärk nr 3	
Hindamine	Mitteeristav hindamine.	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Vastavalt lisale 1.	
sh hindekriteeriumid	Vastavalt lisale 1.	
Jaoülema individuaalsete oskuste arendamine
Arvestus/Eksam 2
E-Õpe 0
Harjutus 25
Iseseisev õpe 8
Loeng 10
Praktika 0
Seminar 0
Tagasiside 0
Õppus 0
Demonstratsioon 1	Alateemad.
1.	Individuaalsete oskuste arendamine:
1.1	sihtpunkti orienteerumine kaardi ja kompassiga (toimub kehalise kasvatuse tundide arvelt, soovituslik 10 tundi orienteerumist, 10 tundi kehalist ettevalmistust);
1.2	taktikalise miinivälja rajamine, miinivälja passi koostamine (4x harjutus);
1.3	mehhaniseeritud jalaväerühma struktuur ja võimed (1x loeng);
1.4	Vastase motolaskurrühma struktuur ja taktika rünnakul (1x loeng);
1.5	Vastase motolaskurrühma taktika kaitses (1x loeng);
1.6	NATO tehnika ja VF tehnika tundmine (1x loeng, 4x iseseisev õpe);
1.7	HPT/ HVT tuvastamine MLBr näitel (1x loeng, 4x iseseisev õpe);
1.8	Grupi kujunemise 4 faasi (1x loeng);
1.9	Efektiivse ja ebaefektiivse grupi tunnused (1x loeng);
1.10	Grupi sisese konflikti juhtimine (1x loeng);
1.11	Jõukasutusreeglid (RoE), jõu kasutamise eskaleerimine (1x demonstratsioon, 1x harjutus);
1.12	Talvistes tingimustes sõdimiste iseärasused (4x harjutus);
1.13	Vastase elektroonilise võitlus (EW) vahendid ja psühholoogilise mõjutamise viisid (2x loeng);
1.14	Teadmiste kontroll. Test nr 2. (2x arvestus/eksam).

2.	Laskeväljaõpe.
2.1	Laskeharjutus KP.1, KP.4 (4x harjutus).
2.2	Laskeharjutus TTG.VK1 (2x harjutus).
2.3	Laskeharjutus TTG.1 (2x harjutus).
2.4	Laskeharjutus piiratud nähtavusega tingimustes (harjutatakse välilaagrite ajal).
2.5	Laskeharjutus L.3.1 (päeval) (4x harjutus).
2.6	Laskeharjutus L.3.3 (päeval) (4x harjutus).
Juhised läbiviimiseks.
Sihtpunkti orienteerumise harjutused peaksid olema ära jagatud erinevate nädalate peale. Iga sooritus peaks olema individuaalne ning rajad keerukuse poolest progresseeruvad.
Taktikalise miinivälja ja passi koostamisele peab eelnema seletav ning demonstreeriv sooritus. Harjutamise käigus peab olema õppuril näidis, mille järgi passi koostada.
HVT/HPT, vastase, - ja NATO tehnika tundmise kohta toimuvad sissejuhatavad loengud (tehnika tundmise ja eristamise osas) ning õppur õpib määratud nimekirjade alusel iseseivalt tehnikat eristama internetis olevate piltide järgi või läbides selle jaoks koostatud iseseiva õppimise mooduli näiteks ILIAS keskkonnas.
Grupi siseste protsessidega hakkama saamiseks tutvustatakse õppurile meeskonnatöö erinevaid faase (ingl forming, storming, norming, performing). Esimeses tunnis tutvustatakse F,S,N,P mudelit. Teises tunnis efektiivse ja ebaefektiivse grupi tunnuseid ning kolmandas grupisiseste konfliktidega toime tuleku erinevaid viise.
Laskeharjutused viiakse läbi vastavalt LVE-le. 
Piiratud nähtavusega tingimustest laskeharjutuse puhul lastakse esmalt kunstliku valgusega (valgusrakett või valgusmiin) ja ilma öövaatlusseadmeta. Kõik järgmised seeriad juba öövaatlusseadmega ja ilma lisa valgustust kasutamata (va IR lamp). Laskeharjutus peaks toimuma 100m kauguselt. Monokkel öövaatlusseadme kasutamiselt tuleks proovida laskmist mõlema silmaga (ÖVS vasakul või paremal silmal). Kunstliku valgusega lastes peab tabama 90% laskudes, öövaatlusseadmega lastes üle 50% laskudest. Sihtmärgiks kasutada täiskuju pappsihtmärki.	Seos alaeesmärgiga
Alaeesmärk nr 4	
Hindamine	Mitteeristav hindamine.	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Vastavalt lisale 1.	
Sh hindekriteeriumid	Vastavalt lisale 1.	
	
Õppemeetodid	Loeng, demonstratsioon, harjutus.	
Hindamismeetodid	Kursusel kasutatakse kujundavat hindamist praktiliste soorituste ajal ja kahte teoreetilist testi, et hinnata õppurite teadmiste omandamist. Jao relvasüsteemide (rauaalune granaadiheitja ja raskekuulipilduja) ohutu käsitsemise oskuse hindamisel lähtutakse kehtivatest testidest või selle puudumisel lisa 1-s kirjeldatud põhimõtete järgi.	
Lõimitud teemad	Nooremallohvitseri jalaväeerialakursus on järg nooremallohvitseri baaskursusele.	
Kursuse hindamine	Mitteeristav hindamine.	
Kursuse kokkuvõtva hinde kujunemine	Kursus loetakse läbituks kui õppur on sooritanud rauaaluse granaadiheitja ja raskekuulipilduja ohutu käsitsemise -ja kõik teoreetilised testid hindele arvestatud vastavalt lisa 1 kriteeriumitele ning osalenud üle 50% tundidest.  	
sh lävend		
Õppematerjalid	1.	KVA jagu/ rühm püsitoimingud.
2.	juhtimisvahendid (kaart, kompass, märkmik, raadiojaam).
3.	Lencioni, P. 2002. The five Dysfunctions of a Team.
4.	Tuckman, W. Team development model.
5.	Laskeväljaõppe eeskiri.
6.	Raskekuulipilduja erialakursus õppekava, ainekavad ja õppematerjalid.
7.	40 mm rauaalune granaadiheitja M203 õppematerjal	

LISA 1 – Hindamise kriteeriumid
Teema	Hindamise tüüp	Hindamise meetod	Kriteeriumid	Hinde kujunemine	
Browning M2 käsitsemine	Browning M2 ohutu käsitsemise test	Praktilise soorituse hindamine hindamiselehe alusel	Raskekuulipilduja erialakursus ainekava lk 8	Tulemus on arvestatud, kui raskekuulipilduja ohutu käsitsemise test on sooritatud positiivsele tulemusele.
	
Rauaaluse granaadiheitja M203 käsitsemine	Rauaaluse granaadiheitja M203 ohutu käsitsemise test	Praktilise soorituse hindamine hindamiselehe alusel	1.	Mõistab relva tööpõhimõtet.
2.	Mõistab erinevaid laskeasendid.
3.	Mõistab relva ohutult käsitleda.
4.	Teab relva erinevaid laskemoonatüüpe.
5.	Mõistab relva hooldada.	Tulemus on arvestatud, kui:
1.	relva käsitsemisel ei tehta ohtlikku viga.
2.	Teab kõiki relva laskemoona tüüpe
	
Kaitse ja hoonestatud ala	Test nr 1	Teoreetiline eksam	1.	Nimetab kaitsele asumise põhimõtted (JARPS).
2.	Selgitab kaitsele asumise 7 sammu sisu ja tegevusi.
3.	Nimetab hoonestatud ala jagunemise erinevateks tasanditeks. 
4.	Selgitab hoolduse korraldamise põhimõtteid õppustel olles ja õppuselt naastes.
5.	Nimetab millest koosneb lahinguks valmistumise kontroll.
6.	Nimetab öiseks tegevuseks ettevalmistumise iseärasused.
7.	Nimetab kuidas toimub üksuse kaitsetegevuse harjutamine.
8.	Nimetab kuidas vastane saab elektrooniliselt ja psühholoogiliselt meie taktikalist tegevust mõjutada.	Tulemus on arvestatud, kui:
1.	Õppur teab 50% teooria küsimuste vastustest.

Vastase tuvastamine	Test nr 2	Teoreetiline eksam	1.	Õppur tuvastab vastase ja NATO enim kasutusel oleva soomustehnika pildi järgi 10 sekundi jooksul nimetades soomustehnika tüübi, mudeli, peamise relvastuse.
2.	Õppur tuvastab vastase soomustehnika seast HPT/HVT ning nimetab selle tüübi.
Näidis asub lisas 2.	Kokku on testis 30 tehnikaühikut
Mille sees:
1.	6 NATO tehnikat;
2.	24 VF soomustehnikat;
3.	5 MLBr taseme HVT/HPT-d.

Arvestatud hinde saamiseks tuleb saada 21p / 32,5p.	
Taktikalised tegevused	Praktilise soorituse tagasisidestamine püsitoimingust lähtuvalt.	Kujundav hindamine	Lähtuvalt väljaõppes kasutatavatele püsitoimingutele ja õppematerjalidele.
Instruktor annab iga soorituse ajal või lõppedes tagasisidestava hinnangu sooritusele.	Hinnet ei kujune.	

LISA 2: VASTASE TEHNIKA TEST (NÄIDIS)
EESMÄRK: Kontrollida NAJVEK kursuslaste masinate eristamis ning tundmisoskust. 
TINGIMUSED: 
1)	test sooritatakse klassiruumis; 
2)	vajalik on projektor, et näidata slaididel vastase tehnikat; 
3)	test sooritatakse iseseisvalt; 
4)	testil on 30 tehnikaühikut, mille vaatamiseks on 10 sek, ning kirjutamiseks järgneb 10 sek.
HINDAMISKORD: 
1)	masinatüüp ning relvastus annab 0,5 punkti, ning masina mudel annab 0,5 punkti, kokku üks punkt tehnika kohta;
2)	HVT/HPT tuvastamine annab 0,5 p ja masina tüübi tuvastamine 0,5 punkti. HVT/HPT mudeli tuvastamise eest võib anda lisa 0,5 punkti;
3)	maksimaalne punktisumma on 32,5;
4)	test on mitteeristava hindamisega. Tulemus on „Arvestatud“ (A), kui on vähemalt 20 punkti saavutatud;
5)	tulemus on „Mittearvestatud“ (MA), kui on 19 või vähem punkti saavutatud. Samuti on tulemus MA, kui tuvastatakse NATO masin vastasena ja vastupidi.
Nr	Tüüp	Mudel	Peamine relvastus	NATO või VF	HVT/ HPT?	Punktid	
1	Tank	T72B3	125mm, 12.7mm, 7.62mm	VF			
2	Tank	T80BV	125mm, 12.7mm, 7.62mm	VF			
3	Lahingumasin	BMP1	73mm, 7.62mm, JTTRaK	VF			
5	SoTra	BTR82A	30mm, 7.62mm	VF			
6	Luure	TIGR	12.7mm/7.62mm	VF	JAH		
7	SoTra	Pasi XA-188	12.7mm	NATO			
8	Luure	PRP4	7.62mm	VF			
9	Tankitõrje	STURM-S	JTTRaK	VF			
10	Kaudtuli	BM21 GRAD	40x122mm rakett	VF			
11	Lahingumasin	FV510 Warrior	30mm/7.62mm	NATO			
12	SoTra	Stryker M1126	12.7mm	NATO			
13	SoTra	BTR60	14.5mm, 7.62mm	VF			
14	Tankitõrje	SPRUT-SD	125mm, 7.62mm	VF			
15	Pioneer	MTU72	Puudub, võimalik 12.7mm	VF	JAH		
16	Kaudtuli	2S19	152mm, võimalik 12.7mm	VF			
17	Pioneer	IMR2	Puudub, võimalik 12.7mm	VF	JAH		
18	SoTra	BTR70	14.5mm, 7.62mm	VF			
19	Tank(Ujuvtank)	PT76	76mm, 7.62mm	VF			
20	Luure	BRM3K	30mm, 7.62mm	VF	JAH		
21	Tank	T55	100mm, 12.7mm, 7.62mm	VF			
22	SoTra	BTR-80	14.5mm, 7.62mm	VF			
23	Pioneer	UR77	Puudub (2x Demineerimisseadeldist)	VF	JAH		
24	Tank	M1A2 Abrams	120mm/12.7mm/7.62mm	NATO			
25	SoTra	MTLB	7.62mm	VF			
26	Tank	T90	125mm, 12.7mm, 7.62mm	VF			
27	Tank	Leopard 2	120mm/2x 7.62mm	NATO			
28	Lahingumasin	BMP3	100mm, 30mm, 7.62mm	VF			
29	Lahingumasin	CV9035(CV90)	35mm/7.62mm	NATO			
30	Lahingumasin	BMP2	30mm, 7.62mm, JTTRaK	VF			

Nimi: 	Kuupäev: 	
		
Hindaja: 	Punktid: 	A/MA: